1175 osumaa
Olisiko kaikkien elämä helpompaa, jos meidän ei tarvitsisi olla niin kaikkitietäviä? kysyy Jussi Valtonen.
Ruumiillisista oireista lihaskivut, huimaus ja nenän tukkoisuus olivat yhteydessä psyykkisiin oireisiin.
Vasteet eri hoitomuotoihin ovat yksilöllisiä samoin kuin itse depressiotilatkin.
Hannu Lauerma aikoo kirjoittaa psykiatriasta ja etiikasta.
Lasten erikoissairaanhoidon kysyntä ei HUS:ssa ja TYKS:ssä laske vauvojen vähenemisen tahdissa.
Valtaosalla spontaani ilmarinta näyttää siis paranevan luonnollisesti ilman kajoavaa hoitoa.
Kävely nosti mielialaa tehokkaammin kuin seisoskelu.
Irlantilaisessa kohorttitutkimuksessa selvitettiin aktiivisuusrannekkeilla, miten yli 50-vuotiaat nukkuvat.
Endoskooppisesti pystytään nykyisin tekemään yhä vaativampia toimenpiteitä, jotka säästävät muun muassa resursseja, kirjoittavat Juha Saarnio ja Perttu Arkkila.
Yli 80-vuotiaat sydämenpysähdyksen saaneet menehtyvät usein elvytyksestä huolimatta.
Useat näkökulmat puoltavat potilaiden huomioimista, kirjoittaa Jorma Komulainen.
Liikunnasta on monenlaisten terveysvaikutusten ohella kiistattomasti hyötyä myös syövän ehkäisyssä.
Niin kauan kuin kuolemasta puhumista lykätään, viedään potilaalta ja omaiselta aikaa siihen valmistautumiseen.
Kuuntelu ja yksinkertaiset ahdistuksenhallintakeinot auttavat.
Voisitko uhrata ajatuksen kalalle, kysyy Jani Kaaro kolumnissa.
Saatavuushäiriöiden vähenemistä ei ole näköpiirissä.
Taiteen positiivisista vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin saatiin WHO:n tuoreessa raportissa tuntuvaa vahvistusta.
Vaasassa perustettiin viime vuonna keskus, joka on saanut enemmän huomiota nimestään kuin tehtävästään.
Jokainen karttuva ikävuosikymmen muuttaa unta.
Kirurgi Sanna Andersson iloitsee, että sai tehdä väitöstutkimuksen kiinnostavasta kliinisestä aiheesta.
Peliongelmaan liittyy voimakkaita häpeän tunteita, jotka estävät avun hakemista. Asiasta pitää siksi vastaanotoilla kysyä. Seulontaa löytyy onneksi hyviä menetelmiä.
Tavoite on pelastaa sydänpysähdyksestä ja massiivisesta verenhukasta kärsiviä.
Kannabikselle lisättiin oma kohta.
Melkein joka toinen mielenterveysongelmia kokeva tuntee joutuneensa leimatuksi sairauden vuoksi.
Aivoalueiden kypsyminen murrosiässä voi aiheuttaa herkkyyttä hormoneille.
– On vaikea keksiä perusteluita, miksi malli olisi potilaan kannalta paras, sanoo professori Lasse Lehtonen HUS:sta.
Suolistoloisen häätöhoito ei korreloi lasten kliiniseen paranemiseen.
Lukiolaisia näännyttää se valtava paine, jonka he kokevat itseensä kohdistuvan, kirjoittaa nuorisolääkäri Miila Halonen.
Digipalvelut hyödyttävät sekä lääkäriä että potilasta.
Tavoitteena on, että paikallinen, alueellinen, kansallinen ja kansainvälinen varautuminen saadaan liitettyä saumattomasti yhdeksi kokonaisuudeksi.