1698 osumaa
Vaikka valinnanvapauteen liittyvä pakkoyksityistäminen olisi johtanut taloudelliseen katastrofiin, ei yksityisiä palveluja kannata uloskaan rajata, kirjoittaa Osmo Soininvaara kolumnissaan.
Jokainen lisätunti viikossa lisäsi omaishoitajan kuormittuneisuutta.
Lääkärit voivat ennustaa videon avulla muun muassa CP-vamman riskiä hyvin varhaisessa vaiheessa.
Tämän kauden epidemia jää viime vuosia laimeammaksi, arvioi THL:n erityisasiantuntija Niina Ikonen.
Alle puoli tuntia kestävä aerobinen harjoitus päivittäin nopeutti toipumista.
Tapaus ei muuta käytäntöjä.
Uudet diabetestapaukset vähenivät australialaislapsilla 14 prosenttia rokotteen antamisen jälkeen.
Vasta-ainetaso auttaa arvioimaan, kenelle kannattaa aloittaa maidon siedätyshoito.
Kaarina Ekman-Laine on elänyt endometrioosin aiheuttamien kovien kipujen kanssa parikymmentä vuotta. Vaikka häneltä poistettiin kohtu ja munasarjat, tauti on levinnyt.
Nykyisen järjestelmän heikkoutena on, etteivät tiedot välity terveydenhuollolle.
Kirjassa näkyy ja tuntuu kotisairaalatoiminnan asiakaskunnan koko kirjo lapsesta vanhukseen, unohtamatta eri tavoin vammaisia sekä eri kulttuurien edustajia.
Altistuneiden riski sairastua on arvioitu vähäiseksi.
Tuberkuloosi nousi otsikoihin, kun HUS:ssa synnytti tartuttavaa keuhkotuberkuloosia sairastava nainen. Kaksi vuotta sitten Lääkärilehti julkaisi tuberkuloosista laajan katsausartikkelin.
Apteekkiin lähetetään nykyisin potilaan hoito-ohjelma, josta voidaan tarkastaa lääkemääräyksen oikeellisuus.
Tahdoin säästää lastani sodanpelolta ja totaalisen luonnontuhon huolilta, kirjoittaa Sirpa Kähkönen.
Korvaushoitopotilaiden elämäntilanne näyttää kuitenkin vakiintuneemmalta kuin muiden opioidien käyttäjien.
Imukupilla hoidettu synnytys ei lisännyt synnyttäjän myöhempää ponnistusvirtsankarkailua spontaaniin alatiesynnytykseen verrattuna.
Lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista noin puolessa taustalla on pedofilia.
Tupakointi, alkoholi, ylensyönti, huumeet. Eivät nuoret niihin sattumalta sorru, kirjoittaa Pekka Nykänen.
THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta on huolissaan suomalaisten henkisestä hyvinvoinnista. Terveyden suuri uhka on korvien välissä.
Järjestelmämme toimii niin, että ihmisen on itse osattava etsiä apua ja sitä saa usein vasta taistelun kautta, kirjoittaa Miila Halonen.
Yhä useampi tavallinen kuntoilija turvautuu aineisiin parantaakseen suoritustaan. Häpeä ja kirjavat oireet vaikeuttavat käyttäjien tunnistamista.
Tutkimustulos tukee teoriaa, jonka mukaan suoliston mikrobiomi muovaa imeväisen immuunijärjestelmää.
Eriarvoisuuttakin hämmentävämpää on, kuinka heikosti se tunnistetaan, kirjoittaa Jussi Valtonen.
Riskitekijöinä korostuivat raskauteen ja synnytykseen liittyvät ongelmat, erityisesti raskauspahoinvointi ja kivulias synnytys.
Lasten käytöshäiriöiden hoitoon on näyttöön perustuvia psykososiaalisia interventioita, mutta tukea tarvitsevat ovat eriarvoisessa asemassa niihin pääsyssä.
Tärkeintä on tunnistaa päivystysluonteista hoitoa vaativat tilat.
Perätarjontasynnytysten rutiininomaista hoitoa keisarileikkauksella ei voida suositella, arvioidaan Lääkärilehdessä julkaistussa artikkelissa.
Lääkekehitys ei ole hyödyttänyt lapsia yhtä paljon kuin aikuisia.
Tämä on tuhansien tyttöjen tarina maassa, jossa turisteille hymyillään niin kauan kuin siitä maksetaan.