675 osumaa
Lapsen psyykkisen oireilun hoito on syytä järjestää tiiviissä yhteistyössä vanhemmille tukea ja hoitoa tarjoavan tahon kanssa.
Noin neljännes laitoshoidon asukkaista käyttäytyy aggressiivisesti, impulsiivisesti ja levottomasti, kirjoittaa Kaisu Pitkälä.
Jo tunti liikuntaa viikossa riitti ehkäisemään masennusta, eikä vaikutus enää voimistunut lisättäessä liikuntaa 1,5 tunnista viikossa.
Suoli-aivoakselin toiminnan arvioidaan olevan häiriintynyttä esimerkiksi autismissa ja ADHD:ssä.
Tärkein työ tehdään meilläkin kotona, klo 16–08, kirjoittaa Sohvi Mäntykoski.
Isän masennuksen merkitystä lapsen ja nuoren hyvinvoinnille on tutkittu vähemmän kuin äidin, kirjoittaa Hanna Raaska.
Vaikka stressi ei varsinaisesti aiheuttaisi oireita, se pahentaa ja ylläpitää niitä.
Mielenterveyden häiriöistä kärsivät lapset ohjataan yhä useammin erikoissairaanhoitoon. Alueellisia eroja on paljon.
Hoito on keskittynyt päihdehuollon yksiköihin.
Toipumisen merkitys on viime aikoina laajentunut, kirjoittaa Jyrki Korkeila.
Moni kipukroonikko kohtaa perusterveydenhuollossa voimakasta painetta lääkitysten purkamiseen, kirjoittaa Sirpa Tahko.
Ketamiinin käyttöä itsetuhoisten potilaiden hoidossa ensiapupoliklinikoilla olisikin tarkoituksenmukaista lisätä.
Olemme vaarallisen taipuvaisia tekemään mitä meiltä odotetaan, kirjoittaa Jussi Valtonen.
Maassa on enää yksi lääkäri 7 000 asukasta kohden.
Edes gynekologit eivät saa kunnollista oppia seksuaalilääketieteestä.
Olisiko syytä suosia asiantuntijoita, joilla ei ole sidonnaisuuksia? kysyy Pertti Saloheimo.
Miten peli- tai nettiaddiktioon pitäisi suhtautua? Tätä pohtii Joona Taipale näkökulmakirjoituksessaan.
Peruskoulussa ikäluokan nuorimpien kypsymättömyys voi johtaa virheelliseen diagnoosiin, osoittaa tutkimus.
Digitalisaation vaikutuksista aivoihin tiedetään vielä varsin vähän, ja tieto on sisäisesti ristiriitaista.
Ohjeet ovat sellaiset, että liikennelääketieteen erityispätevyydenkin suorittaneen on vaikea saada niistä selvää, sanoo aluehallintoylilääkäri Hannele Havanka.
Turvapaikanhakijoiden itsemurhia ehkäistään vastaanottokeskuksissa aktiivisesti.
Hoito voisi ehkäistä kirurgisten toimenpiteiden tarvetta ja psyykkisiä ongelmia.
Inhimillinen mielemme kysyy ennemmin tai myöhemmin, onko teko tahaton tai tuottamuksellinen.
SSRI-lääkkeet näyttävät ovat tehokkaita, kun perusteettomasti joko pelkää tai tietää olevansa sairas.
Vuonna 2015 lääkäriksi valmistunut Erfan Jahangiri yhdistelee sujuvasti julkista ja yksityistä työtä.
Esimerkiksi fibromyalgiaa on alettu ymmärtää entistä paremmin, kirjoittaa Aleksi Varinen.
Nallesairaala antaa lääketieteen opiskelijoille valmiuksia leikki-ikäisten kohtaamiseen.
Kaksivuotinen hanke on vakinaistettu. Tärkeää on ollut myös vähentää potilaiden leimautumista.
Ulkopuolisen näkökulma on aina rajoittunut, kirjoittaa Jussi Valtonen.
Psykiatriset häiriöt johtavat harvoin pysyvään ajokyvyttömyyteen, pohtii Psykiatriyhdistyksen pääsihteeri Jukka Kärkkäinen.